Medailonky
Medailonky přinášejí podrobnější informace o zvlášť zasloužilých Kabrňácích, kteří již nejsou mezi námi.
![](data/files/fotky/capekbrezinecky.jpg)
Josef Čapek-Březinecký
(1881 – 1979)
Josef Čapek-Březinecký patří k nejvýznamnějším osobnostem našeho hádankářského hnutí. Je nestorem a nezapomenutelnou postavou brněnského kroužku Kabrňáci. Jeho jméno je neodmyslitelně spojeno s vývojem české slovní a kreslené hádanky. Josef Čapek-Březinecký začal řešit hádanky již ve svých devíti letech. Hádanky začal skládat v roce 1896 a od té doby se staly jeho celoživotní vášní. Byl zakládajícím členem pardubického hádankářského kroužku Pernikáři v roce 1898. Po svém přesídlení na Moravu byl při zakládání brněnských hádankářských klubů Reformátor, Theisté, Kabrňáci, a také při zakládání Klubu moravskoslezských hádankářů. Z nich pouze Kabrňáci se dočkali hádankářské současnosti. Josef Čapek-Březinecký byl téměř bezednou studnicí nápadů. Byl sice výborným řešitelem, ale především to byl „Pan autor“. Přispíval do většiny odborných časopisů, novin, týdeníků a měsíčníků. Miloval kreslené rébusy, šarády, vyráběl záhadné nápisy, vymýšlel nové typy hádanek – řadu z nich spíše pro výstrahu, jako například třínožku, odnožku, fackovačku, hlavonožku a další kuriózní „blbinky“. Každá z jeho hádanek nese pečeť originality a vtipu. Vítězil v řadě autorských soutěží. Vedle tvorby hádanek publikoval celou řadu odborných článků, úvah, satirických šlehů a epigramů. Byl to skutečný hádankářský myslitel a „profesor“.
Z tvorby Josefa Čapka-Březineckého uvádíme šest jeho hádanek:
1. SMĚROVKA
Tlama šelmy cení zuby.
Osud hrozí, snad mě zhubí...
Čekám, odkud spása svitne.
Útěchu-li bůžek skytne?
2. ZÁPORKA
Nádoby jsou přichystané
na víno jak brokát,
pohodný již touhou plane,
jak je bude lokat.
Nablízku je stromek malý,
stromek pěkný, stinný,
přináším plod k němu zralý,
přínos do hostiny.
3. ZÁMĚNKA
Řeka, malý savec při ní,
žena opuštěná v síni
jak to ptáče, muž jí zmokl?
V šenku výskal, před ní čokl!
4. POLOVSUVKA
Chlapec květiny měl
prosté, ladné, pak zřel
encián svůdnice ladné,
bez vody jak jí vadne.
5. RÁČEK
Kantor v Norsku hlásil třídě:
Přednáška o Antarktidě
nekoná se, chci vám říci:
Náš muž má teď pakostnici.
6. ZÁJMENOVKA
Paroháči – perly honů –
ideálem v světě celém;
ví to i muž z Albionu,
jenž je známým skladatelem.
Ačkoli vždy skládá lehce,
do práce se jemu nechce.
Řešení: 1. Morda – zda lék Amor dá? – 2. Sudy, ras – nesu dýni k olivě krásné. – 3. Dvina, rejsek, dáma, lejsek – u vína hejsek, doma pejsek. – 4. Hoch, řeřišnice – hořec hříšnice. – 5. Amundsen dnes dnu má. – 6. Jeleni, Brit – je lenivý Britten.
![](data/files/fotky/capekbrezineckykarikatura.jpg)
„Hádanka nás všechny sbratřuje, ač vyvolává časem mnohde nepříjemnosti a zlost.“
JOSEF ČAPEK-BŘEZINECKÝ
![](data/files/fotky/ladamajer.jpg)
Ladislav Majer
(1935 – 2018)
Ladislav Majer byl významnou postavou českého hádankářského a křížovkářského hnutí. Byl zakládajícím členem Svazu českých hádankářů a křížovkářů (SČHAK) v roce 1968 a od roku 1964 členem brněnského hádankářského a křížovkářského kroužku Kabrňáci. Křížovkami a hádankami se Laďa Majer zabýval už od svých dětských let, kdy je luštil v hádankářských přílohách různých časopisů. Stal se z něj časem vynikající křížovkář a hádankář, autor i řešitel, a také porotce, organizátor a funkcionář SČHAK. Od založení SČHAK v roce 1968 pracoval Laďa Majer ve výboru dlouhých 33 let a 18 let stál v čele svazu jako jeho předseda. Po celou dobu ho podporovala jeho manželka, rovněž Kabrňačka, Pavlína Majerová. Laďa Majer patří k legendám hádankářského hnutí. Obdržel I. třídu v autorství hádanek, I. třídu v řešení křížovek a mistrovskou třídu v řešení hádanek. Získal nejvyšší svazová vyznamenání – Bronzový, Stříbrný i Zlatý otazník a Plaketu SČHAK, stal se čestným členem výboru SČHAK, který změnil název na ČSHAK. Laďa Majer byl skvělým člověkem a veselým společníkem. Rád Kabrňákům pomáhal s hádankami i radami, a rád také vzpomínal na starší generaci hádankářů a křížovkářů, s nimiž se setkával na soutěžích a odborných seminářích. Svého celoživotního koníčka doplnil v pozdější době ještě o tvorbu kvalitních pomůcek pro křížovkáře, publikovaných v Panorámě křížovek a ve výročních tiscích SČHAK. Ladislav Majer se trvale zapsal do historie hádankářského hnutí i do historie hádankářského a křížovkářského kroužku Kabrňáci.
Z tvorby Ladislava Majera uvádíme šest jeho slovních hádanek:
1. SKRÝVAČKA
ŘÍDÍM VÁŇŮV VŮZ ŠEDÝ:
Strachy jsem celý bledý.
Dávám pozor na cestu –
špatný poklop prý je tu.
Čekám, kde se objeví.
Také chlapec o něm ví.
2. BARVÍNEK
Něžnost a laskavost cíle jsou sváteční –
rukama skrýváme ozdoby vánoční.
3. PŘÍDAVKA
Zbraní mnoho ve strážnici stojí –
obruč sebral písař – teď se bojí.
4. PRONIKAČKA
Obarvená brašna muže, který klame –
ženin pramen zkázy! Takové jsou ženy!
Zato ale nám, co taje rádi máme,
konferenciér zde skýtal pobavení.
5. BARVÍNEK
Strach vás ve tmě stiskl jako páky,
teď zde o tom vyprávíte temně.
Za noci les značně nepříjemně
zapůsobí na příbuznou taky.
6. VSUVKA
Plovárna láká ... Zimní přestávka
dlouhá jak hroznýš byla pro Slávka.
Voda ještě studí ho. Nedaleko keř
ohněm ničí zahradník u pozemků – věř!
Řešení: 1. Ví i Ivo o víku. (čtou se jen diakritická znaménka a dvojtečka). – 2. Něha, mety – naše dlaně halí lamety. – 3. Kopí řada – kolo uloupil ouřada. – 4. Modrá torba lháře, Evina studánka – moderátor bavil nás tu, hádankáře. – 5. Stisk líčíte tu – bor dosti klíčí tetu. – 6. Koupaliště, pauza, had – koku pálí štěpař u zahrad.
![](data/files/fotky/ladamajer2-1.jpg)
Stále usměvavý Laďa Majer
![](data/files/fotky/rudastuchlik.png)
Rudolf Stuchlík
(1938 – 1999)
Rudolf Stuchlík byl nejúspěšnější hádankář a křížovkář z rozvětvené rodiny Stuchlíků, jejíž jméno bylo desítky let spojeno s historií české hádanky a křížovky. V patnácti letech se zúčastnil velkého klání nejlepších řešitelů z Čech a Moravy v Brně, a v hádankářské části obsadil třetí místo. Během dalších let úspěchů přibývalo, což bylo korunováno ziskem mistrovské třídy v řešení hádanek. Později k tomu přidal také mistrovské třídy v autorství hádanek a křížovek. Počet jeho vítězství v autorských soutěžích se prakticky nedá spočítat. Své schopnosti, řešitelské i autorské, uplatňoval Ruda Stuchlík jako člen brněnského kroužku Kabrňáci. Byl platným členem Svazu českých hádankářů a křížovkářů (SČHAK) a v letech 1977 až 1992 byl členem jeho výboru. Pracoval v Odborné křížovkářské komisi, vedl některé skupiny České křížovkářské ligy, pracoval v porotách při hodnocení hádanek i křížovek v autorských soutěžích. O Rudovi Stuchlíkovi lze říct, že křížovky a hádanky byly jeho životem. A jako takový zanechal výraznou stopu jak v historii Kabrňáků, tak v historii Svazu českých hádankářů a křížovkářů.
Ukázky z hádankářské tvorby:
1. SLOUČENKA (1959)
Nástroj starce odpočívá,
nyní z mlýna už se práší.
Vidíme, že z práce mlýna
na vesnici kouř se snáší.
3. POSUNKA (1974)
I když prosí poníženě,
plýtvá na mě kouzly svými,
nic z toho, co náleží mi,
nepřenechám svůdné ženě.
5. PÁDOVKA (1976)
Klenot, na něm údaje,
v šatu části zlato mámí.
Na žezle až do kraje
rozsety jsou drahokamy.
7. ZÁHADNÝ NÁPIS (1979)
Za bouře v dešti v úbočí hory
utrpí úraz ředitel chorý.
9. SMĚROVKA (1983)
Kráčím s klackem v ruce
ve vysoké trávě:
Mezi stromy mizím
námořníku právě.
11. VÝPUSTKA (1985)
S vyschlým kalem suchá houba
poblíž jámy leží kdesi.
Nachystaná léčka šelmu děsí,
padnout do ní – jistá zhouba.
13. ZDVOJENKA (1988)
V opeřenci zájem vzniká
o křik ptáků u rybníka.
15. OBNAŽKA (1997)
Před setměním tam, kde lávka,
rezavý stroj dělník leští.
V tomto čase sedla vláha
u krajiny chudé dešti.
2. PŘÍPOJKA (1960)
Miluji ozvěnu ve skalách,
kde jsme s mojí milou vždycky sami. Hluboká tišina je kol nás,
vesny vůně hlavu zamotá mi.
4. PŘESUNKA (1975)
Kadeř dívky čapka chrání
na procházce se mnou v háji.
Pro nás jen se kvítek sklání,
z lásky květy nosím já jí.
6. VÝMĚNKA (1977)
Exot bystrý zmlkl v křoví,
pochoutky mu sotva hoví.
Mokrý šat je, zvlhla vesta,
vláha padla v stromy města.
8. ZÁMĚNKA (1982)
Za pakatel léčba - ta se cení,
domů potom jízda nudná není.
10. OBNAŽKA (1984)
Plavidlo pluje, kde skály stály,
zvířete dusot doznívá v dáli.
Na břehu řeky po ránu už
plody si natrhá na keři muž.
12. TÓNOVKA (1986)
Řecka vývoj stálý bolest nepřináší,
plody oliv vůni šíří do daleka.
Nádoby jsou plné, noc sny všechny plaší, novoluní v letech domorodce leká.
14. PŘÍDAVKA (1990)
Před blátem mnich krátí kroky,
otec bál se léčby roky.
16. MĚKČENKA (1998)
Kštice herce v oči bije,
okno chrání žaluzie.
Ještě než se bouře zdvihne,
matka městem jen se mihne.
Řešení: 1. Kosa dědy, mletí – k osadě dým letí. – 2. Já rád echo mám - jara dech omámí. – 3. Co mám, nedám omamné dámě. – 4. Vlas, čepec, třemdava - svlačce Petře dávám. – 5. Koruna, data, v pase - korund a topas. – 6. Rosela živá, jelita, róba - rosa leží v aleji Tábora. – 7. Ve stráni na Rysy si raní nárt šéf. – 8. Šesták, terapeutika - cesta, která neutíká. – 9. Hůl nesu - do luhu lodníku dnes unikám. – 10. Korveta, srnky dupání - orve trnku pán. – 11. Stará špína, stará havelka - straší nástraha vlka. – 12. Země cesta, hoře, kádě - fáze měsíce starého Řeka děsí. – 13. Hohola láká kajek jek. – 14 Trapista, kal - terapie se táta léta lekal. – 15. Můstek, špinavé čerpadlo, karosář - u stepi navečer padla rosa. – 16. Vlasy mima, typ rolety - Vlašimí máti proletí.
![](data/files/fotky/rudastuchlik2.jpg)
Ruda
![](data/files/fotky/otmarvacha.jpg)
Otmar Vácha
(1925 – 2013)
Otmar Vácha je nestorem českých slovních hádanek. Jeho život byl nesmazatelně spojen se Svazem českých hádankářů a křížovkářů (SČHAK) a brněnským hádankářským a křížovkářským kroužkem Kabrňáci. Otmar Vácha byl významným autorem i řešitelem slovních hádanek a držitelem mistrovské třídy v obou kategoriích. Na stránkách časopisu Hádanka a křížovka (HaK), resp Křížovka a hádanka (KaH), uveřejnil desítky sloupků většinou lehkých hádanek. Tím značně přispěl k popularizaci těchto luštitelských úloh. Od roku 1953 byl členem a od roku 1956 členem výboru Redakčního sboru HaK, který řídil hádankáře a křížovkáře před vznikem Svazu českých hádankářů a křížovkářů. Jeho život byl pevně spojen s Brnem. V letech 1958 až 1960 byl předsedou kroužku Kabrňáci. Tento kroužek vznikl jen jeden rok předtím, než se Otmar Vácha narodil. Svými autorskými a řešitelskými schopnostmi pomohl Kabrňákům k mnoha významným úspěchům. Zalíbení našel i ve sportu, zejména ve volejbalu, stolním tenisu, rekreační cyklistice, kuželkách aj. Sport pěstoval i v pokročilém věku s obdivuhodnou vitalitou. Každý, kdo Otmara znal, musel ocenit jeho kamarádskou a společenskou povahu a nevyčerpatelný smysl pro humor. Není sporu o tom, že Otmar Vácha byl a stále je legendou českého hádankářského hnutí a patří mu trvalé místo v Síní slávy ČSHAK.
Z tvorby Otmara Váchy uvádíme 10 slovních hádanek:
1. VSUVKA
Stav chlapíka s lahví vodky?
Nezvládne teď ani schodky.
2. VÝPUSTKA (6, 5, 3 – 4 7)
Pták, ten hradby míjí.
Obleku část praskla sice,
hoch se smíchem svíjí,
slyším povyk klášternice.
3. CITOSLOVKA
Moje trápení teď sílí.
Kde je toho asi vina?
Za hlouposti každou chvíli
matku otec napomíná.
4. SLOUČENKA
Kostra mojí hlavy
nebo kostra kola.
Háje nebo lesy?
Křížovkáře škola.
Pro mne pojem blízký.
Copak jsou to hlízky?
5. PÁDOVKA
Radní neznal při tom shonu
úhyn koček v regionu.
11. VÝPUSTKA (1985)
S vyschlým kalem suchá houba
poblíž jámy leží kdesi.
Nachystaná léčka šelmu děsí,
padnout do ní – jistá zhouba.
13. ZDVOJENKA (1988)
V opeřenci zájem vzniká
o křik ptáků u rybníka.
15. OBNAŽKA (1997)
Před setměním tam, kde lávka,
rezavý stroj dělník leští.
V tomto čase sedla vláha
u krajiny chudé dešti.
6. ZÁMĚNKA
Mušketýr a stavba za ním.
Ovzduší se v čase ranním
napjaté zdá pánům, paním.
7. SHODOVKA
Zařídil jsem vnitřek bytu,
mámě dal jsem navštívenku.
Prohlédla jej v celém třpytu.
Její pes však zůstal venku.
8. RÁČEK
Stánek vedle stánku je tu, pro někoho místo blaha. Trh se čile má zde k světu, s návštěvou se těžko váhá.
9. LAVINOVKA
Napřed jedna ryba říční,
potom skříň, co oblek tají.
Od nás úskok exhibiční
čekej v každém druhém taji.
10. VĚNOVÁNKA
Budí obavy mé osoby
divné umělcovy způsoby.
12. TÓNOVKA (1986)
Řecka vývoj stálý bolest nepřináší,
plody oliv vůni šíří do daleka.
Nádoby jsou plné, noc sny všechny plaší, novoluní v letech domorodce leká.
14. PŘÍDAVKA (1990)
Před blátem mnich krátí kroky,
otec bál se léčby roky.
16. MĚKČENKA (1998)
Kštice herce v oči bije,
okno chrání žaluzie.
Ještě než se bouře zdvihne,
matka městem jen se mihne.
Řešení: 1. Opice opilce. – 2. Křivka, bašty, šle – křik abatyše. – 3. Má muka – mámu kárá táta. – 4. Má leb, rám, bory – malé brambory. – 5. Konšel – skon šelem. – 6. Athos, fara – atmosféra. – 7. Mám interiér – mámin teriér. – 8. Krám, ráj – jarmark. – 9. Štika, šatník – náš trik. – 10. Strachování – mistra chování.
![](data/files/otmarvacha2-1.jpg)
Otmar